K-PAX kirjoitti:Juu, olisi taas pitänyt painottaa ettei kotimaiset....
K-PAX kirjoitti::lol:![]()
Minkälaista porukkaa siellä varastolla o hommissa jos siellä on oma löytötavaralaatikko. Ihmekkös tulee vääriä tuotteita kun kaikki on kadoksissa.
Petosrikokset ovat olleet viime vuosina selvässä kasvussa Etelä-Karjalassa. Määrää on kasvattanut lisääntynyt sähköinen kaupankäynti internetissä.
- Sähköinen kaupankäynti lisääntyy koko ajan ja myös rikokset, sanoo rikosylikomisario Kari Hyyryläinen Etelä-Karjalan poliisista.
Vuonna 2011 petosrikoksia oli 403, viime vuonna 437 kappaletta ja tämän vuoden arvio kohoaa jo 550 rikokseen.
- Alkuvuonna kasvua on ollut vuoden takaiseen jo 25,5 prosenttia, Hyyryläinen kertoo.
Tyypillinen netin petostapaus on, että netissä tilataan tavaraa ulkomailta tai kotimaasta. Lopulta tavara jää kokonaan saamatta tai tavara ei vastaa sitä mistä kauppa on tehty.
-Yllättävää on se, kuinka arvokkaita tavaroita ihmiset ostavat netin kautta. Kauppa tehdään ja maksu suoritetaan. Sitten huomataan, ettei tavaraa koskaan toimiteta, kertoo rikosylikomisario Hyyryläinen.
Hyyryläisen mukaan ulkomailla tapahtuneiden rikosten selvittäminen on erittäin hankalaa.
- Toisaalta, kun kaupankäynti tapahtuu internetissä, niin myyjästä jää aina joku jälki. Se on vähän kaksipiippuinen juttu.
- Ensinnäkin kannattaa varmistaa kuka on myyjä. Onko kyseessä yksityinen henkilö vai yritys. Kannattaa välttää tilannetta, että maksaa tavarasta ennen kuin on itse päässyt sitä tarkastamaan. Kun on varma tavarasta, vasta sitten maksaa ostoksestaan, Hyyryläinen neuvoo.
Suomalaisten verkkokauppa-asiakkaiden keski-ikä on 37 vuotta, ilmenee verkkokaupan maksuratkaisuja tarjoavan Klarnan tilastoista.
Lähes kolmannes (28 %) ostoksista tehdään 26–35-vuotiaiden toimesta. Puolet kaikista ostoksista tehdään 26–45-vuotiaiden kukkarosta.
Vanhemmissa ikäryhmissä ostoksia tehdään huomattavasti vähemmän, eikä Klarnalla ole yli 75-vuotiaiden ryhmässä yhtään asiakasta.
Tämä kuvio muuten toistuu hyvin usein omissakin verkko-ostoissa. Jostakin syystä ne ahaa-elämykset, harkinnat ja tutkimukset painottuvat viikonloppuun ja alkuviikosta tehdään ostokset. Jos ne edelleen vaikuttavat järkeviltä.Suosituimpia ostospäiviä ovat maanantai ja tiistai (molemmat 16 %), keskiviikko ja torstai seuraavat tiukasti perässä molemmat 15 prosentin osuudella. Lauantai on selkeästi hiljaisin päivä verkko-ostoksissa.
42 prosenttia ostoksista tehdään iltapäivällä ja illalla kello 15–21 välillä. Kolmannes ostoksista tehdään päiväaikaan kello 9–15.
Valtaosa suomalaisista hyväksyy verkkokauppojen kävijäseurannan ja -analysoinnin, jos sen avulla saa parempaa palvelua ja tarjouksia, kertoo tuore tutkimus. Vain yhdeksän prosenttia suomalaisista suhtautuu kävijäseurantaan negatiivisesti.
Descomin johtavan konsultin Juha Luomalan mukaan verkkokauppa on arkipäiväistynyt viime vuosina. Kävijäseuranta ja analysointi tuntuvat hyväksyttävältä, jos kuluttaja tuntee saavansa siitä hyötyjä, hän toteaa tiedotteessa.
Verkkokaupan asiakasmäärät ja kaupankäynti kasvavat edelleen nopeasti. Tilastokeskuksen tuoreimman seurannan mukaan kaksi kolmasosaa suomalaisesta aikuisväestöstä on tehnyt nettihankintoja viimeisen vuoden aikana. Ulkomainen verkkokauppa kasvoi viime vuonna kotimaista verkkokauppaa nopeammin. Näin kertoo asiakkuusmarkkinointiliiton, Kaupan liiton ja TNS Gallupin selvitys.
Yksiselitteistä syytä kotimaisen kaupan nihkeälle innolle lähteä verkkobisnekseen, saati kansainväliseen nettikauppaan ei ole. Pekkala jatkaa, että tilaa verkossa olisi kaupan kasvulle. – Kotimaista kilpailukykyä ulkomaisia verkkokauppoja vastaan heikentää se, että Suomi on korkeiden kustannusten maa. Suomen verotus pitää tuotteiden hintoja ylhäällä. Kyse ei ole pelkästään arvonlisäverosta, vaan kustannuksia korottaa myös valmiste- ja polttoaineverot ja palkkakulut.
Suomalaisilla kaupoilla kasvun esteenä ovat myös kielimuuri ja syrjäinen sijainti. – Ulkomaisia kuluttajia karkottavat sivustojen suomen kieli sekä tavaroiden pitkistä kuljetuksista syntyvät kustannukset, Pekkala toteaa.
Hän (Pekkala) kuitenkin myöntää, että pelkästään esimerkiksi verotuspäätöksiä tai maan sijaintia ei voida syyttää. Pienemmillä katteilla ja isommalla volyymilla kauppa voisi käydä kotimaan suuntaan.
Euroopan komissiolla on tavoitteena kaksinkertaistaa verkkokaupan osuus vähittäiskaupasta vuoteen 2015 mennessä parin vuoden takaisesta tasosta. Silloin verkkokaupan osuus EU:n vähittäiskaupasta oli 3,4 prosenttia.
Komission vaatimuksiin kuuluvat turvalliset nettiyhteydet, toimivat sivustot ja kuluttajille rakennettu luottamus nettikauppaan kuten selkeä kuluttajasuoja sekä tuotteiden helppo vertailu.
Juhani Pekkala ei kuitenkaan odota lähiaikoina suuria kotimaisia uusia avauksia nettiin kaupan eri toimialoilta, koska tarjonta on jo suhteellisen laajaa. Hän ei myöskään ennusta kivijalkakaupan kuolemaa. – Nyt on kyse kaupan rakennemuutoksesta. Uskon, että verkkokauppa kasvaa maltillisesti, mutta suurin haaste kaupoille on onnistua astumaan mukaan monikanavaisuuteen. Kaupan pitää osata toimia sekä kivijalkaliikkeenä että verkossa. Pekkala kuvailee elämyksellisyyden säilyvän liikkeissä, mutta esimerkiksi markkinointi ja jälkimarkkinointi toimii verkossa. – Verkkokauppa vaikuttaa eniten erikoiskauppaan
Elektroniikkalaitteita myyvä Verkkokauppa.com on hävinnyt oikeudessa nimiriidan venetarvikkeita kauppaavaa Oy Waltic Ab:tä vastaan.
Verkkokauppa.comin mukaan Walticin käyttämä merkki Veneilijän verkkokauppa.com sekä verkkotunnukset veneilijänverkkokauppa.com olivat sekoitettavissa sen rekisteröityyn tavaramerkkiin.
Verkkokauppa katsoi valituksessaan, että samankaltaisten tunnusten käyttö aiheutti tunnetun merkin maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä. Molemmat yritykset myyvät muun muassa veneilyyn liittyvää elektroniikkaa.
Helsingin käräjäoikeus antoi asiasta päätöksenä jo vuonna 2011 ja hylkäsi Verkkokauppa.comin valituksen.
Helsingin Hovioikeus pysyi torstaina antamassaan päätöksessään käräjäoikeuden kannalla. Hovioikeuden mukaan Walticin tunnukset eivät olleet muun muassa logon värityksen vuoksi sekoitettavissa Verkkokauppa.comin tunnuksiin.
Hovioikeus otti lisäksi kantaa verkkokauppa-sanan käyttöön. Hovioikeuden mukaan nimen käyttöä ei voi rajoittaa muilta verkkokaupassa toimivilta yrityksiltä eikä nimeä voi omia vain yhden toimijan käyttöön. Verkkokaupassa toimivien tulee jatkossakin voida hovioikeuden lausumana käyttää toiminnassaan verkkokauppa-sanaa yhdistettynä maa- tai geneerisiin tunnuksiin.
Suomalaiset ostivat viime vuonna ulkomailta verkkokaupan tuotteita yhdeksän prosenttia edellisvuotta enemmän. Kaupan liiton selvityksen mukaan valtaosa ostoksista, 85 prosenttia, tehdään kotimaisissa verkkopalveluissa.
Kuten professori Saara Taalas huomauttaa (HS 10.7), korkea kotimaisuusaste on jossakin määrin tilastoharhaa. prosenttiluvut eivät vastaa kuluttajien todellista ostokäyttäytymistä.
Liiton tutkimuksessa kotimaisiksi verkkokaupoiksi lasketaan alkuperämaasta riippumatta kaikki verkkopalvelut, joita pystyy käyttämään suomeksi. Niitä ova esimerkiksi ruotsalainen Hennes & Mauritz, tanskalainen Momondo, saksalainen Nierle Media ja ranskalainen Pixmania.
Vähittäiskaupan yritykset ovat tottuneet Suomessa sangen tukeviin katteisiin. Verkkobisneksessä niistä on pakko tinkiä ja satsata volyymeihin.
Asiakkaan kannalta kriittisin muuttuja on verkkokaupan luotettavuus. Paraskaan kuluttajansuoja ei riitä lääkitsemään pettymystä, jonka epäkurantti tavara, kelvoton asiakaspalvelu ja kehnosti toimiva jakelu aiheuttavat.
Hyödykkeiden ostaminen ja myyminen internetissä on nopein kasvava vähittäiskaupan ala. vahinko vain, että suomalaiset yritykset ovat hyödyntäneet verkkokaupan mahdollisuuksia ulkomaisia kilpailijoitaan laiskemmin.
Suomalaisen kaupan haluttomuutta ulkomaiseen operointiin saattaa kaikkien kustannusvalitusten ohella todellakin ohjata tarkoitushakuinen saamattomuus. Asia on nimittäin niin, että hinnoissa on ilmaa ja reilusti. Ulkomaisessa verkkokaupassa kotimainen kauppa voisi hyvinkin menestyä pienemmillä katteilla ja suurten maiden suurilla volyymeillä. Mutta siinä tulee vastaan suuri ongelma. Miten selitetään kotimaan asiakkaille kotimaan hinnat vs. ulkomaiset hinnat? Ei mitenkään, siispä operoidaan kotimaan korkeilla katteilla niin kauan kuin voidaan.K-PAX kirjoitti:Oli tuote mikä tahansa, on suomen markkinoiden hinnoissa ilmaa ja reilusi.
K-PAX kirjoitti:Mutta pitäähän artikkelin loppuun saada lausahdus joka saa verkkokaupan kuulostamaan hankalalta, vaikeata ja riskialttiilta.Asiakkaan kannalta kriittisin muuttuja on verkkokaupan luotettavuus. Paraskaan kuluttajansuoja ei riitä lääkitsemään pettymystä, jonka epäkurantti tavara, kelvoton asiakaspalvelu ja kehnosti toimiva jakelu aiheuttavat.
LmnLL kirjoitti:TVerkkokaupan tärkein perusperiaate on kaupanteon helppous ja tämä helppous pitää sisällään kotiinkuljetuksen.
LmnLL kirjoitti:Eikös tuo ole Citymarketin toimitus? Toinen käsittämättömyys kyseisen verkkokaupan touhuissa on se, että sivut lupailevat tuollaisen kaupasta noudettavan paketin toimitusajaksi noin viikkoa.
RBS kirjoitti:Epic fail.
RBS kirjoitti:Todellinen verkkokauppa-uutinen tältä päivältä: Jonkun mielestä verkkokauppa.comissa naimisiin meno on coolia.
Verkkokauppa.com on tehnyt verkkokauppaa jo niin kauan, että sen toimintamalli kelpaa esimerkiksi jokaiselle verkkokauppaa suunnittelevalle yritykselle. Toisaalta taas verkkokauppa.com operoi pääasiassa kodin- ja tietotekniikan parissa, ja saanee vetoapua omasta maahantuonnista, sekä suppeahkosta ydinosaamisalueesta, toisin kuin isot konsernit, joilla on tapana rönsyillä sinne sun tänne. Mutta yhtä kaikki, suhteellinen edullisuus on jokatapauksessa se, joka vie Verkkokauppa.comia eteenpäin.Perinteiset kaupan alan yritykset ovat alkuvuonna kertoneet kehnoista luvuista, mutta verkossa myyvillä kilpailijoilla menee hyvin.
Verkkokauppa vaikuttaakin kasvavan kivijalkakaupan kustannuksella. Kaupan alan perinteiset yritykset Keskosta Stockmanniin ovat kertoneet kurjista luvuista viime aikoina. Sen sijaan verkkokaupan toimijat sanovat, että myynnin kasvu on alkuvuonna jatkunut taantumasta huolimatta. Suomen suurimman nettikaupan Verkkokauppa.comin toimitusjohtaja Samuli Seppälä sanoo, että myynti on alkuvuonna kasvanut "ihan merkittävästi" vuoteen 2012 verrattuna.
Kivijalkakauppoihin se Verkkiskin kuuluu, sillä silläkin on kolme fyysistä myymälää. Onnistuneella verkkopuolen toiminnalla kauppa on vain vienyt asiakkaita heikommin toimivilta kilpailijoilta.Viime vuonna yhtiön liikevaihto oli 225 miljoonaa euroa. "Olemme ottaneet markkinaosuutta kivijalkakaupalta", Seppälä sanoo.
Erikoiskauppa on melko ikävässä tilanteessa, sillä asiakkaan näkökulmasta 08-09 tapahtunut notkahdus on edelleen päällä ja tilanne lähitulevaisuudessa vain pahenee. Tulotaso Suomessa on kyllä noussut suhteellisen tasaisesti, mutta hintataso taas on noussut suhteettoman jyrkästi. Lukemattomien huonojen päätösten sadonkorjuu on nyt alkanut ja se näkyy aina vain tuotteiltaan monimuotoisempina ja summiltaan suurempina ulkomailta tehtävinä tilauksina. Ja se kasvu näkyy nyt jo.Erikoiskaupan liiton toimitusjohtajanTiina Oksalan mukaan kivijalkakaupassa kevät on ollut huono eivätkä loppuvuoden näkymät juuri lupaa parempaa. "Tuntuma on samankaltainen kuin vuonna 2009", Oksala kuvaa käsillä olevaa tilannetta.
40 miljoonaa ulkomailta tilattua pakettia on huikea määrä ja huikeamman siitä tekee se, että alennetut tuontirajat ja tullin palvelujen vienti nettiin olikin todennäköisesti epäonnistuneita siirtoja. Epäonnistuneita siinä mielessä, että harva paketti jää tulliin ja siten valtio ei saa edes osaa menetetyistä alveista takaisin.Myös Tullissa ja Matkahuollossa verkkokaupan suosio on huomattu pakettimäärien rajuna kasvuna.
"Kasvu pysyy kaksinumeroisena myös tänä vuonna", Matkahuollon toimitusjohtajaJarmo Oksaharju arvioi. Matkahuollon kuljettamista nettipaketeista valtaosa tulee ulkomailta.
Tullissa kulki ylitarkastaja Kirsi Taipaleen mukaan lehtorahdin kautta viime vuonna yli 40 miljoonaa pakettia. "Kosmetiikkaa, elektroniikkaa, vaatteita, laukkuja", Taipale luettelee.
Tässäpä mainio gallupin aihe: "Tallettaako verkkoasiakas säästyneet rahat patjansa sisään vai sijoitetaanko ne eteenpäin esimerkiksi kotimaan matkailu- tai ravintolapalveluihin?" Sanomattakin on selvää, että johonkin ne rahat laitetaan. Onko se sitten hullun hintainen bensa, vielä hullumman hintainen ruoka vai paikallisen tippikippo mihin ne säästyneet rahat kulutetaan, on yksilöllistä. Pointti on kuitenkin se, että jokainen verkkokaupasta tehty hankinta muuttaa kulutuksen painopisteitä. Wikström ei silti sulje pois sitä, etteikö verkkokauppa tai verkkokaupattomuus voisi aiheuttaa ongelmia kivijalalle.Verkkokaupan kasvun nurja puoli on, että myynti on pois kivijalkakaupalta. "Eivät ihmiset kuluta enempää kuin aiemmin, vaikka ostokanava vaihtuukin", tutkimusyhtiö TNS Gallupin yksikönjohtaja Ville Wikström sanoo.
Veikon Koneen tötöili TeliaSonera ja Musta Pörssi tuskin on olemassa enää montaa vuotta. Jotenkin mystisesti Kesko onnistui sössimään kodinkonekauppansa ensin verkossa ja sitten kivijalassa. Ehkäpä Kesko päästi Koneboxin paisumaan liian suureksi pilottihankkeksi ja sen heikon tuloksen pelottamana alettiin kumartelemaan osakkeenomistajille. Joltakin pääsi vain unohtumaan, että yleensä tuossa samalla pyllistellään kuluttajalle ja nyt meneekin sitten koko lapsi pesukonekaupan pesuveden mukana. Yhteinen nimittäjä Veikon Koneelle ja Mustalle Pörssille tuntuu olevan se, että suuret konsernit ovat verkkobisneksestä pihalla kuin lumiukot, sillä paukuista se ei ainakaan ole kiinni. Samuli Seppälä kuitenkin taitaa tietää miten homma hoidetaan.Verkossa kaupan kulut ovat kevyemmät kuin esimerkki kivijalassa toimivan kodinkoneketjun. "Ensimmäiset konkurssit on jo nähty", Wikström huomauttaa. Kodinkoneketju Veikon Kone lopetti kannattamattomana vuonna 2012 ja Keskon vaikeuksiin ajautunut Musta Pörssi keskittää toimintaansa verkkoon.
Tähän ei paljon lisättävää ole. Paitsi ehkä se, että jos joku konsultti vaikka jossain johtoryhmäpalaverissa selittää, että "on pakko olla verkossa, koska asiakkaiden mielestä sieltä ostaminen on niiiin siistiä", niin sen konsultin voi samantien taluttaa korvasta ulos. Edullisuus, nopeus, valikoima ja kotiinkuljetus. Se on meistä siistiä, eikä pelkkä verkkokauppa.Verkkokauppa.comin toimitusjohtaja Seppälä sanoo, että verkkokaupan hintakilpailukyky on kovempi kuin kivijalkakaupan.
Seppälä hämmästelee kivijalkakaupan rynnistystä verkkoon. "Verkkokaupan avaaminen ei vähennä perinteisen kivijalkakauppaketjun kuluja."
Tietokoneita, puhelimia ja kodinkoneita myyvä yritys teki viime vuonna 634 000 euron tappiot.
Verkkokauppa.comin tappio lähes kaksinkertaistui vuodesta 2011, jolloin yhtiö teki 321 000 euroa tappiota. Tätä edeltävinä kahtena vuotena yritys oli voitollinen.
Tilinpäätöskertomuksen mukaan taustalla olivat vaikeudet uudessa päämyymälässä Helsingin Jätkäsaaressa. Niistä kertyi yhtiölle odottamattomia kuluja.
Jos valituslupaa ei tipu ja vaikeudet jatkuvat, niin en pitäisi suurena ihmeenä jos verkkokauppa a) pakkaa kimpsut ja kampsut ja siirtää toimintansa johonkin alemman verotuksen EU-maahan, tai b) palaa juurilleen pelkäksi verkkokaupaksi.Hovioikeus määräsi maaliskuussa Verkkokauppa.comin maksamaan 3,5 miljoonan euron edestä teostomaksuja Tallinnan suoramyynnistä. Tuolloin yhtiö kertoi vievänsä kiistan korkeimpaan oikeuteen, jos yhtiö saa valitusluvan.
Itella Posti tarjoaa yhdessä Suomen Maksuturvan kanssa verkkokaupoille ostosten palauttamista helpottavan ratkaisun syksyllä.
Itella Maksuturvan avulla kuluttajat pystyvät seuraamaan toimitusta, ottamaan kauppiaaseen yhteyttä, ilmoittamaan palautuksesta ja lopulta tulostamaan palautukseensa osoitekortin.
Lanseerauksen taustalla on etäkaupan EU-direktiivi, joka otetaan käyttöön kesäkuussa 2014. Se vaatii verkkokaupoilta yhtenäisyyttä toimituksiin ja tuotteiden palautuksiin.
Täsmäase kassan kilauttamiseen? Uusi maksuratkaisu verkkokaupoille
Verkkokauppiaille on tarjolla uusi maksuratkaisu, jonka pitäisi saada entistä useampi asiakas itse asiassa toteuttamaan ostoksensa.
Verkkokaupan maksuratkaisuja tarjoava Klarna tuo Suomen markkinoille Klarna Checkout -palvelun. Klarna lupaa sen helpottavan verkko-ostamista sekä kauppiaiden että kuluttajien näkövinkkelistä.
Ratkaisussa kuluttajan pitää ilmoittaa sähköpostiosoitteensa ja postinumeronsa ja vahvistaa sen jälkeen ostoksensa. Sitten kuluttaja valitsee, miten hän haluaa suorittaa maksun.
Klarna Checkout mahdollistaa erilaiset maksutavat, kuten Klarnan oman laskun, verkkopankit ja luottokortit. Firma käyttää koukkunaan kotimaisia verkkokauppoja vuosia koetellutta ongelmaa, eli ostajien rahojen ohjautumista ulkomaisiin verkkokauppoihin.
– Me veloitamme kauppiaalta transaktiokohtaisen provision, jonka suuruus riippuu verkkokaupan transaktiomääristä. Kuluttajalta ei peritä mitään ylimääräistä laskutuslisää. Kulu on kiinteä ja sama kaikille maksutavoille kauppiaalle.
Klarnan yksi myyntiargumentti on sen keskustietokanta, johon asiakastietoa päivittyy kaiken aikaa Pohjoismaista, Saksasta, Itävallasta ja
Hollannista eli niistä maista, joissa ruotsalaisyhtiön maksujärjestelmää on
käytössä. Se puhuu asiakkaiden ”korkeasta hyväksymisasteesta”.
Ensi kertaa Klarnan Checkout käyttävässä verkkokaupassa asioiva ostaja lätkäisee maksuvaiheessa ruutuun sähköpostinsa ja postinumeronsa. Maksusysteemi hakee osoite- ja muut tietonsa Klarnan hallinnoimasta tietokannasta, joka taas hakee tarvittaessa tiedot Väestörekisterikeskuksen kannasta.
Kerran yhdessä kaupassa tehty ostos välittää henkilötiedot myös kaikille muille Klarnaa käyttäville verkkokaupoille Suomessa ja Ruotsissa.
Vasta tämän pikatunnistautumisen jälkeen asiakas valitsee haluamansa
maksutavan.
Paluu Yleistä keskustelua verkkokaupasta
Käyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Ei rekisteröityneitä käyttäjiä ja 88 vierailijaa